1.8.2 Keskkonnadeklaratsioon
Keskkonnadeklaratsioon (ingl Environmental Product Declaration, EPD) on dokument, mis näitab toote või teenuse keskkonnajälge, sealhulgas süsinikujälge. See on üks olulisemaid eesseisvaid muudatusi. “Ilma keskkonnadeklaratsioonita või vastava katseta või arvutuseta [ei ole] võimalik lähiaastatel Euroopa Liidu turul Eesti ehitusmaterjalide tootjatel oma tooteid müüa”.[64] EPD eesmärk on kirjeldada ettevõtte tootmismõjusid läbipaistvalt. EPD koostamise käigus saab ettevõte detailse ülevaate oma tootmisprotsessi süsinikujäljest. EPD on olemuselt eluringi hindamise (LCA) tulemuste raport. Lisaks LCA analüüsi koostamisele on selle arvutamise detailset sisu ja standardile vastavust kontrollinud ka EPD tõendaja (sõltumatu osapool) ning seda on omakorda kinnitanud EPD avaldaja ehk programmi operaator (kolmas sõltumatu osapool) (vt joonis 10). Et EPDs kajastatud info on arvuline, on võimalik tooteid omavahel hästi võrrelda, mida ehitussektoris laialdaselt tehakse.
EPDs kajastatakse standardipõhiselt ligi 30 keskkonnaindikaatorit. Nendest kõige olulisem on kliima soojendamise potentsiaal (ingl Global Warming Potential, GWP), mida mõõdetakse ühikus CO2 ekvivalenti (kg), ja mis lihtsustatult öeldes iseloomustab toote süsinikujälge. Ehitusmaterjali põhjustatud arvutuslikud kliimamõjud ongi need, mida EPDst võetakse hoone süsinikujälje arvutuste jaoks. Viimase paarikümne aasta jooksul on erinevate hoonetele mõeldud rohesertifikaatide (nagu LEED, BREEAM, DGNB) kaudu nõutud LCA koostamist ning ehitustoodete EPD kasutust. Aegamisi on sarnased nõuded jõudnud ka ehitushangetesse riiklikul või kohaliku omavalitsuse tasandil. Kindlasti on eestvedajateks olnud Põhjamaad, mistõttu meilt Skandinaaviasse eksportivad materjalitootjad on üldiselt praeguseks juba omale EPD koostanud, sest ilma selleta on hangetes osalemine äärmiselt piiratud.
Kuidas koostada keskkonnadeklaratsioone?
![](https://ehituseteekaart.rohetiiger.ee/wp-content/uploads/Joonis_10-1500x564.png)
Joonis 10. Keskkonnadeklaratsiooni lihtsustatud kolmesammuline protsess. Protsess koosneb EPD koostamisest, verifitseerimisest ja avaldamisest.[65]
1. EPD koostamine
EPD peab vastama rahvusvahelistele standarditele. Sõltuvalt tootest on need ISO 14040/44 ja ISO 14045 ning ehitustoodete korral lisaks EN 15804. Sama standardiga ühilduvad pea kõik Euroopas kehtivad hoonete süsinikujälje regulatsioonid, mis on ka kiirelt suureneva EPD nõudluse üks põhjuseid.
EPD alusandmeteks on kalendriaasta tootmisinfo. Kogutud info peab sisaldama tootmismahtusid, toorainete koguseid ja nende transpordi distantse, tarnimise meetodeid (näiteks kas tarnitud on veoautoga, laeva või rongiga), tootmisel kasutatavate lisaainete koguseid, pakendiks kasutatavate materjalide infot, kasutatud energia ja vee hulka ning kõiki tekkinud jäätmeid liigiti, sealhulgas tootmispraaki. Nendest andmetest mudeldatakse LCA ning kogu arvutusmudel dokumenteeritakse EPD juurde kuuluvasse taustaraportisse. Arvutusi võib koostada igaüks. Koostajale nõudmisi ei esitata, sest selle peab verifitseerima ehk tõendama sõltumatu kolmas osapool. Juhul kui EPD tõendamist ei läbi, ei ole võimalik EPDd avaldada.
EPD on mõttekas koostada vaid uusima standardi alusel. EN 15804 standardi viimane versioon (EN 15804+A2) ilmus 2019. aastal, kuid praegu on turul veel EPDsid, mille koostamisel on aluseks võetud EN 15804+A1 versioon. Peaerisus on GWP-indikaatori tulemused, mis on uusima versiooni alusel neljas reas. Eristatakse kõigi järgnevate GWP väärtuste summat (ingl GWP total), fossiilseid emissioone (ingl GWP fossil), biogeenselt seotud süsinikku (ingl GWP bio) ja maakasutusest ja selle muutustest põhjustatud emissioone (ingl GWP luluc). Vanas standardis anti ainult üks GWP väärtus, mistõttu eelkõige biogeenselt seotud süsiniku arvestamine oli EPDdes erinev. Olukorras, kus mõnes EPDs seda arvestati, kuid teises mitte, polnud võimalik tulemusi võrrelda. Uues standardis on ära määratud see, millal ja kuidas biogeenselt seotud süsinikku arvestada. Uue standardi alusel on suurendatud ka EPD kohustuslikku ulatust toote eluringi moodulite lõikes. EN 15804+A2 alusel on (mõnigate eranditega) kohustuslik arvutada peale tootmismõjude ka eeldatavad eluringi lõpu mõjud.
2. EPD tõendamine
EPD tõendamine on protsess, mis muudab EPDs deklareeritud tulemused läbipaistvaks, kaasates arvutusi hindama sõltumatu kolmanda osapoole. Tõendaja ülesanne on kontrollida LCA mudelit ja selleks tehtud eeldusi EPD taustaraportis ning kinnitada, et EPD vastab nii standardile kui ka EPD avaldaja nõuetele. Samuti võib tõendaja tootjalt pisteliselt küsida informatsiooni andmete päritolu kohta ja teha täpsustavaid päringuid LCA mudeli eelduste kohta, kui standardi reeglite järgmine satub kahtluse alla.
EPD tõendajad on EPD avaldaja poolt tunnustatud erialaeksperdid. Igal EPD avaldajal on nimekiri tõendajatest, kellel on lubatud tõendusprotsessi läbi viia. EPD tõendajaks on võimalik kandideerida EPD avaldajate juures. Tavaliselt nõutakse vähemalt viis aastat praktilist kogemust erialastandarditega ning kindlasti on vajalik, et kandideerija oleks olnud mitme sellise EPD koostaja, mis on tõendusprotsessi läbinud ja avaldamisele läinud.
3. EPD avaldamine
Peale EPD tõendamist kontrollib programmioperaator ehk EPD-platvorm, et tõendamise protsess on korrektselt läbitud: selleks võib ta esitada EPD koostajale veel lisaküsimusi. Harilikult vaadatakse üle peale EPD ja taustaraporti ka tõendaja ja EPD koostaja vahelise suhtluse aruanne, kuhu tõendaja on kirja pannud kõik erisused standardist ning koostaja selgitused selle kohta, kuidas need erisused parandatud said.
Kui programmioperaatoril pretensioone ei ole, väljastatakse EPD-le deklaratsiooninumber. EPD kehtib viis aastat, misjärel on seda võimalik pikendada või uuendada.
Eestis ei ole praegu EPD avaldamise platvormi: selle ülalpidamine meie väikesel turul end ei õigustaks. Meile on kõige lähemad Soome platvorm RTS ja Rootsi platvorm IES/Envirodec. Erinevaid EPD-platvorme on lähikandis veelgi: nt Environdec, EPD Norge, RTS EPD, IBU, INIES, EPD Danmark, Cenia, EPD Ireland, BRE.
Sõltumata programmioperaatori päritoluriigist, kehtib EPD ühtselt igal pool, kus nõutakse vastavust standardile EN 15804. Seega ei ole vahet, kas EPD avaldada Soomes, Rootsis või Saksamaal, dokument kehtib igal pool, kus on aluseks sama ülalmainitud standard. Eestis oleme soovitanud luua vähemalt andmebaasi, kus kogu sektori tootlikkuse huvides on kõigile näha kodumaiselt toodetud ning siia imporditud toodete EPDsid.
Mõnes riigis on EPD-le kehtestatud lisatingimused. Näiteks Hollandis ja Prantsusmaal kehtivad lisaks standardile EN 15804 eraldi nõudmised. Seepärast on hea enne EPD koostamist läbi mõelda, millistel turgudel tegutsetakse ning seejärel teha programmioperaatori valik. Juhul kui tooteid müüakse turgudel, kus spetsiifilisi nõudmisi ei ole, on mõistlik teha programmioperaatori valik lähtudes avaldamise kuludest.
EPD uuendamine või pikendamine
EPD kehtivusperioodiks on määratud viis aastat, sest tootmises võivad sellise aja jooksul muutuda tootmistehnoloogiad ja -meetodid, ka tooted ise. Kui tootmises ega ka tootes muudatusi ei ole, siis on võimalik sama EPDd pikendada. Pikendamisel on tarvis EPD programmioperaatori juures uuesti avaldada, kuid kindlasti tuleb seda teha kooskõlas konkreetse programmioperaatori nõuetega.
EPD uuendamine on vajalik siis, kui sisendandmete muudatused toovad kaasa suurema kui 10% kõikumise arvutustulemustes, eelkõige süsinikujäljes (GWP fossiilne indikaator). See võib juhtuda, kui tootmiseks kasutatav võrguelekter on vahetatud taastuvenergiaallikaga, asendatakse mõni suure jalajäljega toormaterjal või muudetakse mõnd tootmisprotsessi efektiivsemaks. Seesuguste muudatuste tulemusi on mõistlik tootjal enne kontrollida – kui palju konkreetsed muudatused toote keskkonnajälge mõjutavad – ning vaid vajadusel asuda EPDd uuendama. EPD uuendamisel tuleb see enne avaldamist ka uuesti tõendada.
Tootjal on vastutus
EPD omanik on selle tellija ehk materjalitootja. Iga tootja vastutab oma EPDs avaldatud andmete õigsuse eest ise. Sõltumata sellest, kas EPD on koostanud oma maja inimesed või on teenus sisse ostetud, on alusandmete kokkupanek üldjuhul tootja ülesanne. EPD arvutuste aluseks olevaid andmeid on vajalik säilitada kogu selle kehtivusperioodi jooksul juhuks, kui peaks tekkima küsimusi EPD sisu kohta. Et EPD on avalik dokument, on kõigil asjast huvitatutel võimalik programmioperaatori kaudu teha järelpärimisi Seejärel saab programmioperaator teha järelpäringu alusandmete kohta. Materjalitootja peab sellistele päringutele vastuse andma ja oma andmete õigsust tõestama, vastasel juhul võib programmioperaator EPD kehtetuks tunnistada.
[64] Ehituse pikk vaade 2035: 7 suurt sammu (versioon 1.6). Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (2021), lk 14. https://mkm.ee/ehitus-ja-elamumajandus/ehitus/ehituse-pikk-vaade.
[65] LCA Support (2022).